{"text_format":"2","workbook":"xlsx","n_sheets":1,"sheets":["Munka1"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900"}

{"sheet":"Munka1","index":0,"n_rows":18,"n_cols":3,"rows_kept":18,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
["Előadó","Cím","Absztrakt"]
["Ajtai Tibor (SZTE)","Lézeres aeroszol kutatások és gyakorlati alkalmazásai: az emissziós alapú üzemanyag fejlesztéstől az illegális hulladékégetés detektálásáig","A légköri aeroszolok elsősorban a Föld és légkörének sugárzásos egyensúlyra és az emberi egészségre gyakorolt negatív hatásai miatt vannak a tudományos érdeklődés homlokterében napjainkban. A fotoakusztikus spektroszkópia köztudottan a legalkalmasabb méréstechnika a légköri korom aeroszolok abszorpciós válaszának szelektív, pontos és megbízható meghatározására. A korom aeroszolok abszorpciós spektruma az egyetlen valós időben is mérhető fizikai paraméter, amely információt hordoz a részecske kémiai összetételéről és így egyedi lehetőséget teremt a korom aeroszolok kibocsátó forrásainak valós időben történő meghatározására, a napjainkban intenzíven kutatott emissziós alapú üzemanyag fejlesztések támogatására és az illegális hulladékégetés melléktermékeként a levegőbe kerülő szennyező részecskék azonosítására. Az előadásban a fotoakusztikus mérési módszer és a Szegedi Tudományegyetem Fotoakusztikus kutatócsoportjának a felsorolt témakörökben elért eredményei és  kerülnek bemutatásra."]
["Dombi Péter (HUN-REN Wigner FK,ELI ALPS)","Nanooptikai jelenségek intenzív lézerterekben ","A lézerfény és anyagi rendszerek kölcsönhatásának különösen is érdekes alesetét képezik azok a folyamatok, melyekben lézer térerősségéből származó erő összemérhető a közeg leggyengébben kötött elektronjait kötő erővel. Az ilyen, ún. strong-field folyamatok egyik érdekes, régebbi példája az attoszekundumos impulzusok előállításának alapját jelentő magasrendű felharmonikuskeltés. A strong-field kölcsönhatások vizsgálata azonban ezen túlmenően is sok érdekességet tartogat. Az egyik ilyen az erős lézerterek kombinálása nanooptikai rendszerekkel, mellyel kapcsolatban a Wigner Fizikai Kutatóközpontban a 2010-es években végeztünk nemzetközi szinten is meghatározó kísérleteket [1]. Ez a kutatási irány azóta is jelen van a hazai ultragyors optikai kutatásokban [2], ezért az előadásomban áttekintem a strong-field nanooptika alapjait és legújabb eredményeit. Beszámolok továbbá az ELI-ben megkezdett új kutatási irányokról is. \n[1] P. Dombi et al., Rev. Mod. Phys. 92, 025003 (2020). \n[2] B. Bánhegyi et al., Phys. Rev. Lett. 133, 033801 (2024).\n"]
["Földi Péter (SZTE)","A kvantált elektromágneses tér szerepe intenzív lézerfény és anyag kölcsönhatása során","Ma már rutinszerűen állíthatók elő olyan lézerimpulzusok, amelyek csúcstérerőssége nagyobb, mint amit az atomi elektronok számára a mag vonzása jelent. Ebben az erősteres tartományban az elméleti leírás hagyományosan félklasszikus, azon feltételezésen alapul, hogy a gerjesztő sugárzást klasszikus, időfüggő térként lehet kezelni. Ugyanakkor az utóbbi néhány évben több olyan kísérleti eredmény is született, amely a kvantált elektromágneses tér („fotonkép”) jelentőségére világít rá. Az előadás során az attoszekundumos impulzusok keltése szempontjából is kulcsfontosságú magasrendű felharmonikus-keltés példáján keresztül ismertetjük a legígéretesebb elméleti módszereket, illetve vázoljuk a fontosabb kísérleti eredményeket is.    "]
["Füle Miklós (SZTE)","Fotonikai eszközök fizikai alapjai","Diódák, pn átmenetek szilárdtestfizika alapjai. Sávszerkezet, annak módosítása szennyező atomokkal. \nFényemittáló diódák működése: rekombináció és  a 2014-es Nóbel díj. \nFotodetektorok fizika alapjai. Külső és belső fotoeffektus. \nFotovezetők, fotodiódák működése. Fotodetektorok zaja.\n"]
["H. Kovács Bálint (SZTE)","Optikai szuperrezolúció","A minket körülvevő világ megértésének első lépése a megfigyelés melynek egyik eszköze a modern mikroszkóp.  Az \"Optikai szuperrezolúció\" előadáson nagy vonalakban bemutatásra kerül a képalkotás fizikája. A hallgatóság megismerkedik az optikai mikroszkópok működésével és azokkal a kihívásokkal amik korlátozzák ezen rendszerek felbontását. Felsorolási szinten bemutatásra kerülnek azok az ötletek amik lehetővé teszik ezen kihívások leküzdését. Az előadás fénypontja a Szegedi Tudományegyetem optikai szuperrezolúciós laborjában alkalmazott dSTORM technika és az ott folyó kutatás egy-egy részletének bemutatása."]
["Hanus Václav (HUN-REN Wigner FK)","Laser interaction with solids in strong fields","The discovery of the photoelectric effect led to the understanding that light is absorbed by matter in multiples of the light quantum. This understanding of light absorption was revisited with the invention of the laser, which brought electric field strengths to extreme levels. When the electric field approaches that of atoms, electrons are ripped from their valence orbitals as the local binding potentials are overridden by the strong fields. In this regime, we witness ultrafast electron motion, which has led to the emergence of attosecond science. Furthermore, the strong field induces transient behavior of matter, such as a transition from an insulator to a conductor within fractions of a femtosecond.\nIn this tutorial, I will introduce the concepts of strong-field laser–matter interaction, with an emphasis on solid-state systems. I will present recent advances in the control of electrons by light fields, which allow for steering electric currents in matter with unprecedented switching frequencies reaching the PHz range.\n"]
["Hartmann Péter (HUN-REN Wigner FK)","Gázkisülési plazmák a tudományban és a technológiában","Elektromos gázkisülési plazmák akkor keletkeznek, amikor egy elektromosan szigetelő gázban, nagy elektromos térerősség hatására, szabad elektronok felgyorsulnak és jelentős mértékben ionizálják a gáz részecskéit. A természetben leginkább szikrák formájában találkozunk velük, amilyenek a villámok is, míg alacsony gáznyomás mellett stabil ködfénykisülések valósíthatók meg. Az elektromosság hőskorában hamar alkalmazásra találtak a szikratávírókban és az ívlámpákkal működő utcai világításban, majd később a gázlézerek aktív közegeként. Ezen rendszerek azonban sokkal többre képesek a fénykibocsátásnál, például elektromos gázkisülések teszik lehetővé, hogy a szilícium egykristály lapokból elképesztő összetettségű mikroelektronikai áramköröket (pl. mikroprocesszorokat) állítsanak elő. A gázkisülések a praktikus alkalmazásuk mellett tudományos szempontból is izgalmasak, hiszen a bennük lejátszódó elemi folyamatok nemlineárisak, nemegyensúlyiak, az elektromosan töltött részecskék transzportja nem-lokális. A rendszerre jellemző széles idő és távolság skálák komplex modellekkel írhatók csak le. Az előadásban ismertetem az alacsony nyomású elektromos gázkisülések alapvető folyamatait és a nanotechnológiában betöltött szerepüket."]
["Kiss Bálint (ELI-ALPS)","Lézerekről általában és konkrétabban","Az előadás során bemutatom a lézerműködés alapjait, impulzusok keltését, azok spektrális, illetve időtartományban vett manipulálásának módszereit. Érintjük a hagyományos lézerközegeken ill. nemlineáris kristályokban történő generálás és erősítés folyamatait, összpontosítva a szélessávú működésre, mely - számos feltétel teljesülése esetében - energetikus femtoszekundumos impulzusokat eredményez. Konkrét példákon (ELI-ALPS rendszerei) keresztül igyekszem kézzelfoghatóvá tenni a fogalmakat, technológiai nehézségeket és megoldásokat, melyek megtalálhatóak a mai fejlett lézerrendszerekben. "]
["Kohut Attila (SZTE)","Optikai emissziós spektroszkópia plazmadiagnosztikai célokra","Plazmadiagnosztikai célokra széleskörűen alkalmaznak spektroszkópiai módszereket többek közt azok nem invazív jellege miatt. A különböző plazmák által emittált fény spektroszkópiai analízisével számos hasznos információ nyerhető a forrás jellemzőiről, mint pl. az egyes plazma alkotók hőmérséklete(i), az elektronkoncentráció, vagy esetenként a plazma összetétele. A kísérleti adatok kiértékelésének módja elsősorban az adott plazma várható tulajdonságaitól (közvetve a plazma előállítási módjától) függ. Az előadásban az ún. Boltzmann-plot jellegű módszerek elméleti alapjait és praktikus megfontolásait tekintjük át, amelyeket széleskörűen alkalmaznak lézer plazmák és különböző gázkisülések diagnosztikája során. Szót ejtünk azokról a feltételekről, amelyek lehetővé teszik a módszer alkalmazhatóságát, illetve azokról a körülményekről, amelyek az eredmények pontosságát befolyásolják. Röviden áttekintjük az eljárás különböző variációit, pl. az ún. Saha-Boltzmann és a több elemű Saha-Boltzmann-plotot. Végül bemutatjuk az általunk fejlesztett ún. Több elemű kombinatorikus Boltzmann-plot módszert és annak alkalmazását nanorészecskék előállítására használatos szikra plazmák összetételének meghatározása során. "]
["Osvay Károly (SZTE)","Lézeres részecskegyorsítás orvosi és energetikai alkalmazásai","A XX. század nagy tudományos eredményei, az azok nyomán készült eszközök, termékek létrejöttében, melyek az un. civilizált életünket napról-napra tökéletesebbé teszik, döntő szerepet játszottak – és játszanak a részecskegyorsítók. Az előadásomban a Szegedi Tudományegyetem Nemzeti Lézeres Transzmutációs Laboratóriumának fejlesztési programjához kapcsolódva bemutatom, hogy egy új típusú, lézeres megoldással a szükséges gyorsítási távolság a jelenleg működő eszközökéhez képest ezredrészére csökkenthető. Ez a nagyarányú méretcsökkentés új távlatokat nyithat mind a tumor diagnosztikában és terápiában, mind pedig a nukleáris energiatermelésben."]
["Szalai Tamás (SZTE)","Kutatások a James Webb-űrtávcsővel ","A szupernóva-robbanások (nagy tömegű csillagok, illetve kettős rendszerben lévő fehér törpecsillagok extrém nagy energiakibocsátású megsemmisülései) vizsgálata napjaink asztrofizikájának kiemelten fontos területe. A szupernóváknak jelentős szerepük van a kémiai elemek keletkezésében és a kozmikus anyagkörforgásban is. Továbbá, extrém nagy luminozitásuk révén az extragalaktikus távolságok mérésében is kulcsszerepük van. \nAz utóbbi néhány évben az SZTE Asztrofizikai Kutatócsoportjának tagjai nemzetközi szinten is elismert szakértőivé váltak a szupernóvák infravörös jellemzői és a szupernóvak környezetében zajló porképződési folyamatok terén. Számos nemzetközi együttműködés tagjai, szorosan együtt dolgozva többek között a baltimore-i Space Telescope Science Institute, a Berkeley Egyetem, a Caltech, a Princeton-i Egyetem, vagy épp a Genti Egyetem vezető kutatóival. A szegedi csilagászok - a kelet-közép-európai régióban ritkaságszámba menően - saját észlelési programot vezetnek a James Webb-űrtávcsővel (JWST), és összesen több mint 20 JWST-program, valamint futó (vagy a közelmúltban lezárult) Hubble-, Spitzer- és Chandra-űrtávcsöves pályázatok közreműködői a csillagorbbanások vizsgálata terén; dolgoznak továbbá földi óriástávcsövek (VLT, Keck, Gemini) adataival is. \nEzeket az egyedi adatsorokat helyi infrastruktúrával végzett mérésekkel és az adatok kiértékeléséhez, valamint modellezéséhez szükséges, magas szintű elméleti háttérismeretekkel (pl. Bayes-analyzises módszerek, ill. sugárzásitranszfer-kódok alkalmazásával) kombináljuk. Célunk elsősorban a szupernóva-robbanások környezetében zajló porképződés és a robbanási lökéshullámok és a csillag körüli környezet kölcsönhatásainak vizsgálata, de foglalkozunk a különböző típusú csillagrobbanások fizikájának és diverzitásának nyitott kérdéseinek tanulmányozásával is.\n"]
["Szipőcs Róbert (HUN-REN Wigner FK)","Optikai vékonyréteg bevonatok elmélete és fontosabb gyakorlati alkalmazásai","Optikai eszközök, amelyek rendkívül fontos szerepet játszanak szinte minden egyes optikai léképező vagy lézer rendszerben. Előadásomban röviden ismertetem a modellezésükhöz használt transzfer mátrix módszert, a fontosabb rétegnövesztési technológiákat, a tervezésük során szem előtt tartandó fontosabb elméleti megfontolásokat, a fontosabb bevonattípusokat, végül részletesen bemutatok néhány, az ultragyors szilárdtestlézerek és nemlineáris mikroszkópok megépítéséhez többnyire nélkülözhetetlen, speciális fázistulajdonságokkal rendelkező dielektrikum lézertükröt.\n"]
["Tibai Zoltán (PTE)","Elektrongyorsítás teraherztes impulzusokkal","A nagyenergiájú terahertzes (THz) impulzusok egyik fő alkalmazási területe az elektrongyorsítás. Az elmúlt másfél évtized során számos elméleti javaslat és kísérleti megvalósítás igazolta a THz-es impulzusok alkalmazhatóságát és előnyét más frekvenciatartományban működő gyorsítókkal szemben. A gyorsítási eljárások a THz-es impulzus időbeli hossza alapján kategorizálhatók: egyciklusú, illetve többciklusú elektromágneses sugárzást alkalmazó technikákra. Egyciklusú THz-es impulzus esetén a gyorsítás hatékonyságát a részecskék és az impulzus megfelelő szinkronizációja határozza meg, mivel az egyik félciklus gyorsítja, míg a másik lassítja a részecskéket. A többciklusú impulzusokat alkalmazó legimpozánsabb eljárás során a lineárisan polarizált impulzust radiálisan polarizálttá alakítják. Ezt követőn a lézernyalábot egy hullámvezető struktúrába csatolják be, ahol a megfelelő elektromágneses módus kialakításával történik az áthaladó elektronok gyorsítása. Mindkét eljárás lehetővé teszi az elektronok gyorsítását a keV-os tartománytól akár egészen a MeV-es energiaszintig."]
["Tóth György (PTE)","Egy és többciklusú terahertzes impulzusok előállítása optikai egyenirányítással","Nagyenergiájú terahertzes (THz-es) impulzusok létrehozásának elterjedt módja az optikai egyenirányítás, mely során egy nemlineáris kristályban rövid (tipikusan néhány száz fs-os) infravörös impulzust küldünk át – és a sebességillesztési feltétel teljesülése esetén – THz-es sugárzás jön létre. A keletkező THz-es tér alakja ilyenkor az őt létrehozó optikai impulzus intenzitásának időbeli deriváltjával lesz arányos. Így érthető, hogy általában miért egyciklusúak az így keletkező THz-es impulzusok. A THz-es impulzusok keltésének hatásfoka tipikusan a 〖10〗^(-6)-〖10〗^(-2)-os tartományba esik. Utóbbihoz főként lítium niobát kristályt alkalmaznak, ám ebben az anyagban kollineáris esetben nem teljesül a sebességillesztési feltétel, így döntött impulzusfrontú gerjesztést kell alkalmazni. Perspektivikusak lehetnek a félvezető kristályok is, amennyiben a pumpáló impulzus hullámhossza a közép infravörös tartományba esik. Többciklusú THz-es impulzusok létrehozásakor a minél nagyobb hatásfok elérése érdekében kulcsfontosságú a pumpáló impulzus modulálása."]
["Tóth Szabolcs (ELI-ALPS)","Impulzusterjedés hatékony modellezése fejlett Fourier-transzformációval","Az előadás célja, hogy bemutassa a Fourier-transzformáció szerepét és annak egy továbbfejlesztett változatát az impulzusok lineáris és nemlineáris terjedésének modellezésében. Bevezetésként ismertetem Fourier-transzformációt és az ultrarövid impulzusok leírására szolgáló unidirekcionális hullámegyenletet (UPPE). Konkrét példákon keresztül szemléltetem, hogyan használható a Fourier-transzformáció az impulzus időbeli alakjának meghatározására, majd ezt kiterjesztve a térbeli profil számítására. Az előadás során bevezetésre kerül a fejlett Fourier-transzformáció fogalma, amely memória-hatékonyabb és pontosabb számításokat tesz lehetővé. Végezetül két fontos nemlineáris optikai jelenség – az önfázismoduláció (SPM) okozta spektrális szélesedés és az optikai parametrikus nyújtott impulzuserősítés (OPCPA) – modellezésén keresztül mutatom be a módszer gyakorlati alkalmazását."]
["Varjú Katalin (ELI-ALPS)","Az attoszekundumos impulzusok fizikája","A 2023-as Fizikai Nobel-díjat az atomok, molekulák és kondenzált anyagok elektronjainak attoszekundumos spektroszkópiával történő tanulmányozásáért ítélték oda [1]. Ebben az előadásban áttekintem a tudományterület fejlődését, amely az attotudomány megszületéséhez vezetett. Bemutatom a Nobel díjnak az ELI ALPS szempontjából való relevanciáját, hiszen ezen kísérleti módszerek jelentik a szegedi kutatóintézet kísérleti eszköztárának meghatározó hányadát [2].\nAmikor egy intenzív lézerimpulzus atomi gázzal kölcsönhatásba lép, akkor nemlineáris hatás révén magas rendű harmonikusok keletkezhetnek. Az időképben ez a sugárzás 100 attoszekundumos nagyságrendű egyetlen impulzust vagy fényimpulzusok sorozatát alkothatja. Ezen attoszekundumos impulzusok előállítása és kontrollja a gáz-lézer kölcsönhatás mikroszkópos és makroszkópikus vonatkozásain alapul. Az attoszekundumos impulzusok lehetővé teszik az elektronok dinamikájának tanulmányozását fejlett pump-próba technikák segítségével.\n[1] https://www.nobelprize.org/prizes/physics/2023/summary/\n[2] M. Shirozhan et al. “High-Repetition-Rate Attosecond Extreme Ultraviolet Beamlines at ELI ALPS for Studying Ultrafast Phenomena.” Ultrafast Sci. 4, 0067 (2025). DOI:10.34133/ultrafastscience.0067\n"]
["Veres Miklós (HUN-REN Wigner FK)","A normál és a felületerősített Raman-spektrpszkópia modern alkalmazásai","A Raman-szórás olyan rugalmatlan fényszórás, amelynél a beeső és a szórt fotonok energiája a közeg karakterisztikus rezgéseivel való kölcsönhatás miatt különbözik. A Raman-spektroszkópia a közeg (összetételtől, kötésszerkezettől, topológiától és egyéb paraméterektől függő) ujjlenyomatspektrumát határozza meg, ezzel lehetővé téve a kötési konfiguráció jellemzését. A felületerősített Raman-spektroszkópia (SERS) a Raman-effektus alacsony hatákonyságát javítja a beeső/szórt fény elektromágneses terének nanorészecskék és/vagy nanostruktúrák közvetlen környezetében fellépő plazmonikai kölcsönhatásokkal történő felerősítésével. A Raman-jel így elérhető néhány nagyságrendnyi növekedése és ezzel a SERS egymolekula-érzékenysége hatékony eszközt jelent a különböző anyagok kis mennyiségeinek detektálására.\nAz előadás betekintést nyújt a Raman-spektroszkópia és a SERS főbb aspektusaiba, mint a mérési körülmények, a SERS-hordozók előállítási módszerei és tulajdonságai, vagy a különböző alkalmazások.\n"]